Gruppledarna för Socialdemokraterna, Vänsterpartiet och Miljöpartiet är eniga: Västra Götalandsregionen befinner sig i en välfärdskris, med budgeten som de lägger fram inför 2024.
Partierna, som styr regionen sedan valet, har vädjat till regeringen om att få besked om framtida statsbidrag, men hittills inte fått några sådana. Det menar de avspeglar sig i budgeten.
– Jag tror ändå att vi lägger en budget som förhindrar att krisen blir för påtaglig, men vi står i ett väldigt kritiskt läge, säger Madeleine Jonsson (MP).
Hur stora nedskärningar och varsel kommer krävas för att få ihop budgeten?
– Det beror lite på. Trots att budgeten är underfinansierad kommer vi ändå behöva göra en hel del förändringar som vi inte skulle vilja göra, säger Madeleine Jonsson.
Har du några exempel?
– Det pågår diskussioner om åtgärdsplaner på alla sjukhus. Där ser vi risker att få stänga akutmottagningar eller andra enheter, helt enkelt.
![Madeleine Jonsson (MP), Miljöpartiet, politiker Västra Götalandsregionen.](/images/article/32dc16fd-d37d-4ab3-afee-6a9500f7d9ac/images/3PYlw-pgDraaWQTL53tWQil_XZnY-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)
Vill inte att regionskatten ska höjas
Partierna budgeterade med ett underskott på 1,6 miljarder kronor 2023, för att hantera ökade pensionskostnader. Prognosen efter april är att regionen kommer gå ytterligare en miljard back i år, och som GP rapporterat handlar det bland annat om att sjukhusen blöder pengar.
Inför nästa år budgeterar det rödgröna styret med ytterligare ett kraftigt minusresultat – även denna gång på omkring 1,6 miljarder kronor. Helén Eliasson (S) menar att alternativet hade varit att spara pengar motsvarande den sammanlagda budgeten för Sjukhusen i Väster, som omfattar sjukhusen i Alingsås, Angered, Frölunda och Kungälv.
– Det skulle inte handla om att hyvla i våra verksamheter, det handlar om att lägga ner Sjukhusen i Väster. Det är ungefär den volymen det handlar om. Jag tror inte att våra invånare hade ställt upp på att vi hade gjort det, säger Helén Eliasson (S).
Är det inte riskfyllt att budgetera med underskott igen 2024?
– Det hade varit det om prognosen hade varit att inflationen biter sig fast även 2025 och 2026. Men prognosen är att regionen har starkare överskott 2025 och 2026. Det är ett osäkert läge men det är den prognosen vi har, som gör att jag gör bedömningen att vi kan underbalansera i år också.
![Regionstyrelsens ordförande i Västra Götaland Helén Eliasson (S).](/images/article/32dc16fd-d37d-4ab3-afee-6a9500f7d9ac/images/49ohC5rtouhUnkj6GpQ4PSCBs06M-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)
Trots krislarmen väljer Helén Eliasson och hennes styre att inte föreslå någon skattehöjning nästa år.
Bär du inte ett ansvar om det blir en välfärdskris, om du inte använder det skatteverktyg som du har?
– Med den inflationen som vi har i Sverige i dag är det inte rätt läge att höja skatten i regionen. Däremot finns ett delat ansvar – staten har ett stort reformutrymme och en liten skuld, och då är det där man ska ta ut skatt efter bärkraft.
Höjer biljettpriser och patientavgifter
Regionstyret hittar dock också andra sätt att få in högre intäkter till regionen. Ett av dem är att räkna upp Västtrafiks biljettpriser med 2,6 procent nästa år – trots att det var ett viktigt vallöfte för framför allt Vänsterpartiet att sänka dem.
– Vi kommer ha en hel mandatperiod på oss att frysa priserna, så jag tänker inte att vi sviker. 2024 års budget är ett stålbad, det är ett exceptionellt år, säger Carina Örgård (V).
![Carina Örgård (V), politiker för Vänsterpartiet i Västra Götalandsregionen intervjuas.](/images/article/32dc16fd-d37d-4ab3-afee-6a9500f7d9ac/images/5oeRuzjpqew0eta-KFFrVBOXNhvM-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)
De rödgröna partierna vill också höja patientavgifterna i vården. Exakta nivåer ska utredas, men minst 100 miljoner ska sparas och avgiften för ett vårdcentralsbesök skulle kunna höjas från dagens 100 kronor till att kosta upp emot det dubbla, spekulerar Helén Eliasson (S).
Carina Örgård (V) menar att det är rimligt, då patientavgifterna i Västra Götaland ligger under rikssnittet och inte har höjts sedan 2017. Högkostnadsskyddet finns som en garanti för enskilda personer, samtidigt som de som söker primärvård inte sällan är relativt friska och bor i en stadskärna, menar hon.
– 200 kronor kan vi fortfarande betala, säger Carina Örgård (V).
Det kanske inte alla kan, hur ser du på risken att människor drar sig från att söka vård?
– Den finns redan. 50 kronor för att träffa en sjuksköterska eller 100 kronor för en läkare är ibland alldeles för tufft. Där behöver vi ha ett annat välfärdssystem på plats i landet som kan hjälpa människor som har det tufft.
Så det finns risk att människor drar sig från att söka vård?
– Vi ska se till att det inte blir ett sådant slag mot människor.
LÄS MER:Extern granskning tillsätts av sjukhusens ekonomi
LÄS MER:Sjukhusen blöder pengar – beror inte på inflationen
LÄS MER:Västtrafiks nya ordförande: Vi vill inte höja priserna