I den årliga undersökningen som genomförs av Brottsförebyggande rådet uppger 53 procent av befolkningen (16–84 år) att de i stor utsträckning oroar sig över brottsligheten i samhället
Det är en ökning med 7 procentenheter från fjolårets undersökning och den högsta nivån hittills i NTU. Bland kvinnor är det 54 procent som oroar sig och bland män 51 procent.
Oron över brottsligheten i samhället har stigit kraftigt sedan 2014, då endast 28 procent av respondenterna uppgav att de oroar sig i stor utsträckning.
Förtroendet minskar
Den självrapporterade utsattheten för de flesta brottstyper ligger på ungefär samma nivå som förra året. Även oron för att själv eller en närstående ska utsättas för brott är i stort sett oförändrad från 2022.
"Vi kan inte se någon ökning vad gäller otryggheten för egen del, att man är orolig att gå ut på kvällen eller att det påverkar ens rörelsemönster på annat sätt. Däremot har en mer allmän oro över brottsligheten i samhället ökat i nästan 10 års tid och ökningen från förra året är särskilt kraftig", säger Sanna Wallin, utredare på Brå, i ett pressmeddelande.
Förtroendet för rättsväsendet i allmänhet och polisen i synnerhet har minskat efter att tidigare ha ökat under flera år. Antalet som anger att de har stort förtroende för polisen har minskat från 59 procent i fjol till 54 procent 2023.
"Rena maffiasamhällen"
Det här är en utveckling som kommer att att vända, tror statsminister Ulf Kristersson (M). Han är övertygad om att en rad lagändringar som redan genomförts eller är på gång kommer att trycka tillbaka den organiserade brottsligheten, även om det kommer att ta tid. Det i sin tur kommer att leda till ökad tilltro till rättsväsendet, menar han.
– Det både tror och hoppas jag, för Sverige är ett tillitssamhälle. Vi vill att människor ska lita på myndigheter och att myndigheter ska lita på medborgarna. Men det är klart, att då kan vi inte acceptera en utveckling där vi får rena maffiasamhällen i Sverige med en brottslighet som är både dödlig och som äter sig in i företag och myndigheter.
![Andel av befolkningen i åldrarna 16–84 år som oroar sig för brottsligheten i stor utsträckning, 2007–2023.](/images/article/c857533b-d256-573f-a933-509fd7378860/images/1v7c7Lkp49dkpAPQe9TuIZ8SludY-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)
Fakta: Nationella trygghetsundersökningen (NTU)
NTU är en del av Sveriges officiella statistik och bygger på webb- och postenkäter till ett urval av 200 000 personer i åldrarna 16–84 år och genomförs årligen av Brå sedan 2006.
Undersökningen mäter allmänhetens utsatthet för brott, otrygghet och oro för brott samt förtroende för och erfarenheter av rättsväsendet.
Undersökningen bedöms kunna representera den svenska befolkningen (16–84 år) relativt väl.
I NTU undersöks utsatthet för följande brott: misshandel, hot, sexualbrott, personrån, fickstöld, försäljningsbedrägeri, kort- och kreditbedrägeri, nätkränkning, trakasserier, bostadsinbrott, bilstöld, stöld ur eller från fordon samt cykelstöld. Referensperioden för utsatthet för brott är föregående kalenderår. Det innebär att den utsatthet som rapporteras i NTU 2023 avser utsatthet under 2022.
Källa: Brå