Den svenska inflationen sjönk till 3,7 procent i maj, enligt måttet KPI.
Ekonomerna hade i stället räknat med en inflation på 3,5 procent, enligt Bloomberg. I april låg den årliga prisökningstakten på 3,9 procent.
– Det här är ju ett bakslag, säger Alexandra Stråberg, chefsekonom på Länsförsäkringar.
Stigande räntekostnader bidrar fortfarande mycket till inflationstakten, enligt Statistiska centralbyrån (SCB).
Inflationen, enligt Riksbankens mått, KPIF (då ränteeffekterna är borta), låg still på 2,3 procent i maj. Väntat var 2,1 procent.
Taylor Swift-effekt
På månadsbasis, alltså prisuppgången jämfört med april, steg transporttjänster som biluthyrning, tåg- och flygresor relativt mycket, sex procent. Även hotell och logi blev dyrare, elva procent, vilket var mer än väntat.
Det har spekulerats i att jättekonserterna i Stockholm med den amerikanska artisten Taylor Swift skulle dra upp bland annat hotellpriserna.
– Det är en liten delförklaring, men tjänstepriserna steg bredare än så, säger Nordeas chefsanalytiker Susanne Spector.
– Och det är en liten riskfaktor för Riksbanken, fortsätter hon.
Två sänkningar?
Enligt Robert Boije, chefsekonom på SBAB, är det viktigaste beskedet att inflationen inte steg.
"Dagens inflationsutfall för maj från SCB ger sammantaget ingen anledning att ändra slutsatsen om att inflationsspöket i svensk ekonomi är bortmotat", säger han i en kommentar.
Majsiffran stänger däremot dörren för en junisänkning från Riksbanken, menar Susanne Spector. Räntesänkningar är att vänta i höst, tror hon.
Där tror Länsförsäkringar på ytterligare tre sänkningar i år.
– Men det här kanske har ökat sannolikheten för att det bara blir två sänkningar, säger Alexandra Stråberg.
– Det beror på nästa månad. Det är ganska många månader kvar framöver som måste bekräfta att inflationsresan är på väg nedåt, tillägger hon.
Geopolitiken en faktor
Framåt ser det dock ljust ut – inflationsmålet på 2 procent kommer att nås.
– Orosmolnen handlar snarare om globala händelser som kan driva upp inflationen eller ytterligare kronförsvagning, säger Alexandra Stråberg.
Just den geopolitiska oron är en osäkerhetsfaktor, menar Shoka Åhrman, privatekonom på SPP:
"Som kan komma att påverka både priserna och hur de andra centralbankerna agerar framåt”, säger hon i en kommentar.
![Prisökningstakten på årsbasis i maj 2024 enligt måttet KPI.](/images/article/a9a8fcd7-db06-5bc4-ba48-cedd3d9e0181/images/1nxWPx6tSJbKm6SB-sTj9_6OwqbM-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)