Årligen rapporterar Svenska kraftnät in till regeringen om hur riskerna ser ut i det svenska elsystemet – räcker elen när läget är som värst?
Den gångna vintern var stabil, sommaren verkar bli lugn. Och kommande vinter ser också något bättre ut.
– Det ser bättre ut än i föregående års rapport, säger Eva Vitell, chef för divisionen System.
Mer ansträngande
Men sen blir det värre, om inget görs.
– Det blir mer ansträngande kommande vintrar, om än lägre risk än tidigare bedömningar, säger hon.
Bland annat hänger det ihop med att elförbrukningen inte ökat lika mycket som väntat. Dessutom har hushåll och företag blivit mer flexibla i sin förbrukning.
Men oavsett det. Effektbristen i det svenska elsystemet vid den så kallade topplasttimmen, när obalansen är som störst vid smällkallt väder och lite vindproduktion, bedöms landa på 8 000 MW vintern 2027/2028. Det är vid en normalvinter. En sträng vinter drar upp underskottet än mer.
Det är då elimporten blir nödvändig.
Beredskap för vindstilla
Det kan jämföras med den gångna vinterns topplasttimme med en elimport på 2 430 MW och prognosen på 1 300 MW kommande vinter, vilket motsvarar elförbrukningen i fem mellanstora städer, eller ungefär en kärnkraftsreaktor.
Att det kommer mer vindkraft in i systemet framöver räcker inte.
– Vi måste ha en beredskap för att det är vindstilla, säger Eva Vitell.
Hittills har svenska elkonsumenter kunnat förlita sig delvis på att det oljeeldade kraftverket Karlshamn beordras igång av Svenska kraftnät vid risk för effektbrist. Men efter kommande vinter är det slut med det, EU-regler kräver en annan slags upphandling, i konkurrens.
En sådan strategisk reserv är nödvändig, enligt Svenska kraftnät. Och det kan bli så att Karlshamn kommer tillbaka i sådan ny upphandlad form, eller någon annan resurs.